КОНЦЕПТ «МОЛИТВА» У СВІДОМОСТІ МОЛОДІ: ПСИХОЛІНГВІСТИЧНИЙ АНАЛІЗ - Kostruba, Nataliia (Психологічні перспективи, 2019)
Статтю присвячено психолінгвістичному аналізу вербальної репрезентації концепту «молитва» шляхом вільного асоціативного експерименту. Розглянуто поняття молитви в українських та закордонних дослідженнях психологів, філологів та богословів. Зазначено про автоматизацію соціального релігійного життя в мережі Інтернет. Описано структурно-семантичних компоненти молитовних текстів та типи молитов. Зазначено особливості процедури проведення вільного асоціативного експерименту та описано вибірку дослідження. У результаті здійсненого асоціативного експерименту вербальної репрезентації концепту «молитва» було отримано всього 280 реакцій, серед яких 125 різних асоціацій. Аналіз асоціацій дозволив виявити найчастотніші реакції на «молитва», серед яких: «прохання», «віра», «звернення до Бога», «розмова з Богом» та «Отче Наш». Опрацювання отриманих асоціацій на «молитва» здійснено за граматичним критерієм, що дозволило виявити переважання парадигматичних реакцій на слово-стимул. За логічним критерієм серед отриманих асоціацій на «молитва» переважають центральні реакції. Аналіз отриманих асоціацій на «молитва» здійснено за тематичним критерієм, що дало змогу виокремити вісім різних тематичних категорій: релігія, звернення, прохання, прощення, подяка, зовнішній вигляд моління, час, емоції. Найчисельнішими виявлено тематичні групи, які пов’язують «молитву» із релігією та зверненням до Бога. Найменш чисельними серед отриманих асоціацій виявились тематичні групи «зовнішній вигляд моління» та «час». Велика тематична різноманітність отриманих асоціацій свідчить про низький рівень обізнаності студентів про концепт «молитва», що підтверджується також наявністю великої кількості (більше третьої частини від загального масиву асоціацій) периферійних логічних реакцій. Перспективи дослідження вбачаємо в подальшому психолінгвістичному аналізі релігійного дискурсу, а саме концептів віра, таїнство та священик.